Kde je zakrivenie Zeme ? / neexistujúce zakrivenie Zeme / zakrivenie zeme neexistuje ! / zakrivenie zeme je podvod
Znázornenie ako by sa menilo zakrivenie ak by Zem bola guľa.
Naša Zem má niekoľko vlastností. Čo sa týka otáčania našej Zeme, naša Zem sa neotáča ale je nehybná. To súhlasí s biblickým opisom Zeme ako i s vedeckými pozorovaniami. Rovnako tak hviezdy sú len malé telesá blízko Zeme, a slnko sa otáča okolo Zeme. Toto súhlasí s biblickým opisom Zeme ako i s vedeckými pozorovaniami, ktoré sú podrobne dokazované tu : 4) Veda a kresťanstvo / veda a biblia :: zazrakyaznameniavkrestanstve
V prípade plochej Zeme, tam je to ale už o niečom inom. Plochá Zem nie je zreteľne podporovaná bibliou, a už vôbec nie vedeckými pozorovaniami. Na základe vedeckých pozorovaní sa dá zistiť zakrivenie Zeme, a to skrze geodetické merania, alebo i skrze výhľad z lietadla, či z héliového balóna. Niekedy síce nastanú určité výchylky, kedy je zakrivenie trebárs o 30% menšie, než aké by malo byť pri guľatej Zemi, to sa však dá vysvetliť refrakčným indexom. V prípade plochej Zeme by sme tiež mali dobrým ďalekohľadom dovidieť z kontinentu na kontinent. To sa však nikdy nedeje ! I tými najlepšími ďalekohľadmi je možné vždy dovidieť len zopár desiatok kilometrov, teda do hranice pokiaľ to zakrivenie ešte dovoľuje.
V prípade biblických veršov sa uvádzajú tieto :
1 : Zem ma končiny, čo je možné len na plochej Zeme
Skutky apoštolov 13:47
"Lebo tak nám prikázal Pán: »Ustanovil som ťa za svetlo pohanom, aby si bol spásou až do končín zeme."
Poznámka : Lenže končiny Zeme mohli byť myslené v zmysle Zemskej výšky a nie šírky. V prípade zemskej šírky by išlo o končiny vrchov. Končiny Zeme by teoreticky mohli byť aj na guľatej Zeme v zmysle oddeľovania územia. Tak napríklad končiny polguľe je rovník. Končiny severnej pologuli Severný pol, a Južnej pologule zas Južný pol. Aj kontinenty majú svoje končiny pri pobrežiach, aj štáty majú svoje končiny pri hraniciach..
________________
2 : Zem je opisovaná ako zemekruh a nie ako zemeguľa
Žalmy 97:4
"Jeho blesky ožarujú zemekruh: zem to vidí a chveje sa."
Poznámka : Ak by autor opisoval zemekruh ako celú Zem vrátane jej výšky, dlžky a šírky, potom by naša Zem bola opisaná ako valec, kedže povrch by bol vo forme kruhu, no hĺbka vo forme valca. Pravdepodobne teda autor opisoval výlučne zemský povrch, a ten by aj v prípade guľe mal tvar kruhu, pretože povrch guľe - jeho obvod, má tvar kružnice - kruhu.
_________________
3 : V biblii sa píše o tom, že Baltazár mal sen kedy z vysokého stromu bolo možno vidno celú Zem, čo by bolo možné len na plochej Zemi a nie na Zemi guľatej.
Kniha proroka Daniela 4:8
"Strom vzrastal a mohutnel, jeho výška siahala do neba a bolo ho vidieť až na koniec celej zeme." Poznámka : Závisí od toho čo myslel autor pod pojmom "celej zeme". V Dan 8:19 sa uvádza, že ten strom bol Baltazár, a končiny Zeme bola jeho vláda. Baltazár však vládol len určitej časti Zeme - územiu. Ak mal teda autor pod pojmom "zem" na mysli túto časť územia, potom by to vyjadrovalo jeho výraz "celej Zeme".
@Trepifajksl Ten spád záleži od toho akú čast obvodu zemegule porovnávate. Pri poloch a rovniku je ten spád minimálny. V našej zemepisnej šírke je však ten spád prudký, v priemere okolo 0,7 km na 1 km ako som ukazoval podla obrázku, takže v podstate áno, nadražíe ktoré je 1 kilometer daleko, by malo byť v topografickej výške o rozdiele zhruba 700 metrov, teda mal by tam byť sklon okolo 46 …Viac
@Trepifajksl Ten spád záleži od toho akú čast obvodu zemegule porovnávate. Pri poloch a rovniku je ten spád minimálny. V našej zemepisnej šírke je však ten spád prudký, v priemere okolo 0,7 km na 1 km ako som ukazoval podla obrázku, takže v podstate áno, nadražíe ktoré je 1 kilometer daleko, by malo byť v topografickej výške o rozdiele zhruba 700 metrov, teda mal by tam byť sklon okolo 46 stupnov.
Ano, o tom viem. Lom vzduchu je však minimálny, okolo 1,0014, takže tam priamka ide takmer totožne po priamke bez vychylovania sa. Ak by bolo zamračené počasie a na inej časti povrchu pršalo, voda by mohla mierne vychýliť priamku, pretože lom pri vode je okolo 1,33. Preto je najlepšie robiť merania horizontu pri slnečnom počasí. Teplotná inverzia vzniká len na niektorých územiach Zeme a tiež len v určite dni, čiže dokáže vysvetliť videnia bodu za horizontom len v niektorých prípadoch len v niektoré dni, určite však nie po celý čas po všetky pozorovania. Navyše maximálnu vychýlku ktoré dokážu lom svetla ukázať za horizont je do 35 stupnov. Ono to teda pri večších plochách moc nepomože.
@Trepifajksl Ok, takže vzdialenosť 64 km, zvýšenie povrchu o 184 metrov, a teda 184 : 64 = 2,87 A teda každým kilometrom po obvode sa zvyšuje výška o 2,87 metra. výška od rovníka po severný pol je 6376 kilometrov. Obvod je okolo 10 tisíc kilometrov. Ak by sme teda od rovníka išli nahor po 10 tisíc km obvode, pričom by sme každám kilometrom vystúpili o 2,87 metra, tak by sme po 10 tisíc kilometrov …Viac
Ok, takže vzdialenosť 64 km, zvýšenie povrchu o 184 metrov, a teda 184 : 64 = 2,87 A teda každým kilometrom po obvode sa zvyšuje výška o 2,87 metra.
výška od rovníka po severný pol je 6376 kilometrov. Obvod je okolo 10 tisíc kilometrov. Ak by sme teda od rovníka išli nahor po 10 tisíc km obvode, pričom by sme každám kilometrom vystúpili o 2,87 metra, tak by sme po 10 tisíc kilometrov vystúpili IBA o 28,7 kilometra ! A to je dosť málo, kedže Zem podla gulatej zeme má od rovníku k polu vystúpiť do výšky 6376 kilometrov.... 28,7 km je len okolo 0,45% z 6373 výšky ! Takže autor si neuvedomil, že keby stúpal takouto výškou, tak by o 6373 km do výšky ani len z dialky nevystúpil....
Samozrejme toto číslo by bolo ešte ovela menšie, kedže ako som v článku ukazoval, nie všade je zakrivenie, na niektorých častiach zeme, a nie je ich málo, je vidno aj dokonalé roviny. Za tretie, autor meral zakrivenie v Toronte, no Toronto sa nachádza na tej časti Zeme kde zakrivenie - spád dosahuje jednu z najvyšších hodnot. Na iných miestach po obvode zeme bližšie k polu/rovníku by bolo prípadne zakrivenie, spád, o dosť menšie než 2,87 metra na kilometer.
Za štvrté, autor vybral pravdepodobne ten najideálnejší prípad na ktorom sa snažil demonštrovať zakrivenie. Určite teda poznal viacej zakrivených terénov, no kedže tento ukazoval najstrmší spád, vybral ho ako ukážkový príklad. Iné príklady by zrejme už neboli také ukážkové, hoci by boli meraná v rovnakých zemepisných šírkach..... ak teda zohladníme všetky tieto fakty, o kolko by sme po 10 tisíc kilometroch vystúpili do výšky ? No možno tak maximálne do 3 kilometrov....
Ten povrch zeme by som preto skor prirovnal k plochej 3 D plastickej mape. Povrch je síce rovný, no s občasnými malými dočasnými vývyšeniniami, ktoré po chvílke znova splasnú. Zrejme je to aj prípad pána autora. Našiel mierne vyvýšené miesto, a snažil sa tým dokázať gulatosť zeme.